![Nyomtatóbarát változat Nyomtatóbarát változat](/sites/all/modules/print/icons/print_icon.gif)
Családtípus<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" /> |
Családtagok létminimuma |
Összesen |
Egy főre |
Egyedülálló nő |
15 185 |
|
15 185 |
Nyugdíjas nő |
12 148 |
|
12 148 |
Egyedülálló férfi |
15 011 |
|
15 011 |
Nyugdíjas férfi |
12 009 |
|
12 009 |
Anya + 1 gyerek |
12 096 + 9951 |
22 047 |
11 023 |
Házaspár |
11 922 + 12 096 |
24 018 |
12 009 |
Nyugdíjas házaspár |
9537 + 9667 |
19 214 |
9 607 |
Házaspár + 1 gyerek |
11 012+11 186+ 9041 |
31 239 |
10 413 |
Anya + 2 gyerek |
11 186 + 2x9041 |
29 268 |
9 756 |
Házaspár + 2 gyerek |
10 647 + 10 821 + 2x8676 |
38 820 |
9 705 |
Házaspár + 3 gyerek |
10 408 + 10 581 + 3x8436 |
46 297 |
9 259 |
A négytagú „típus”-család egy főre eső létminimuma vészesen közeledik a 10 000 Ft-hoz. Emlékeztetőül: 1991 májusában a létminimum 7197 Ft volt. Ez azt jelenti, hogy az elmúlt egy év alatt több mint egyharmadával (34,8%) növekedett a minimális megélhetés költsége.
Az áprilisi növekedési ütem kétségkívül kisebb, mint amit az utóbbi hónapokban megszoktunk (1,3%). Ez nem jelenti azt, hogy az árak stabilizálódtak. Az általunk figyelt árucikkek, szolgáltatások árainak egyharmada az elmúlt hónapban is változott. Igaz, először fordult elő, hogy több árucikknek csökkent (83), mint növekedett (66) az ára.
Az árnövekedés elsősorban az újonnan megjelenő szezonális ruházati cikkeket érintette. Jellemző, hogy egyes magyar és kelet-európai gyártmányú háztartási cikkeknek pár hónapon keresztül csökken az ára, majd eltűnnek a piacról, átadván helyüket más árfekvésű s minőségű nyugat-európai termékeknek.
A folyamatos elszegényedés mellett egyre több szó esik a szociális célú pénzeszközök felhasználásáról. 1991-ben a fővárosi önkormányzatok 1,8 milliárd Ft-ot osztottak ki segélyként. Összehasonlításul: 1992-ben a fővárosi lakosság lakáscélú esedékes törlesztési kötelezettsége – csak az OTP felé – több mint 4 milliárd forint. A hagyományosan rászorultságot vizsgáló segélyezési rendszer a lakosság alig több mint 10 százalékát (214 ezer embert) érte el. A tavaly folyósított egy főre eső átlagos segélyösszeg 8440 Ft volt. 1991-ben 92 675 Ft kellett a létminimum eléréséhez. A segélyezettek így átlagosan a létminimum 9,1 százalékát kapták kézhez állami segély formájában.
Idéznénk egy jelenleg folytatott vizsgálatunk részeredményét: közel 300, önmagát létminimum alatti szinten élőnek minősítő újpesti család átlagosan a létminimum 73 százalékából fedezi megélhetését.
A fentiek ismeretében fokozottan aktuálisnak tartjuk, hogy az állam törvényben fogalmazza meg szociális kötelezettségeit állampolgáraival szemben. Egyébként az a véleményünk, hogy az életben maradáshoz minden magyar állampolgárnak legyen joga.
Budapest, 1992. május 5.
Újpesti Családsegítő Központ
Friss hozzászólások
6 év 3 hét
8 év 28 hét
8 év 32 hét
8 év 32 hét
8 év 33 hét
8 év 34 hét
8 év 34 hét
8 év 36 hét
8 év 37 hét
8 év 37 hét