![Nyomtatóbarát változat Nyomtatóbarát változat](/sites/all/modules/print/icons/print_icon.gif)
A Beszélő 1995. június 22-i számában „Szirénhangok” címmel megjelent írással kapcsolatban a következő észrevételeket kívánom tenni:
Zolnay János helyesen idézi álláspontomat, miszerint visszautasítottam a „kereszténydemokrata szirénhangokat” (22. oldal, második hasáb, harmadik bekezdés), de nem értem a két mondatból álló bekezdés egyik mondatát sem.
Mi a különbség a „nemzeti” és a nemzeti között? Ki véli azt, hogy e jelző egyik vagy másik változata illik rám? Miért értelmezi a szerző szavaimat az óvatosság jeleként? Miért állítja a szerző azt, hogy a Wolfart–Báthory kettős távozása, illetve Orsós Éva kinevezése a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Hivatal élére az egyik legfontosabb pozíciótól fosztja meg a szocialisták „nemzeti” (az idézőjeles szó nem az enyém) szárnyát?
Egy újságcikk akkor korrekt, ha a benne foglalt állítások tényeken alapulnak, mely tények közlése megelőzi az értelmezést. Az általam kifogásolt bekezdés mellőzi a tények közlését. Kérem a szerzőt, hogy bizonyítsa állításait. Egy újságírónak természetesen joga van saját véleményének közlésére, de csak akkor, ha előzetesen közölte azokat a tényeket, amelyeken a szóban forgó értelmezés nyugszik.
Üdvözlettel
Friss hozzászólások
6 év 3 hét
8 év 28 hét
8 év 32 hét
8 év 32 hét
8 év 33 hét
8 év 34 hét
8 év 34 hét
8 év 36 hét
8 év 37 hét
8 év 37 hét